LTDabartiniu metu, ypač sportinių žaidimų praktikoje, pastebimas dėmesys tiriant grupinio sprendimų priėmimo vyksmą. Grupinis, kolegialus sprendimų priėmimo principas, lyginant su individualiu, yra pranašesnis. Kad ir kaip vertintume individualias sportininkų savybes, jos negali nulemti kokybinio ir kiekybinio indėlio sprendžiant grupines užduotis. Grupinio užduočių sprendimo veiksmingumas daug priklauso nuo darbo rūšies ir jo organizavimo. Sportiniuose žaidimuose paprasčiausia darbo rūšis yra sumanymų įgyvendinimo aptarimas. Kiekvienas žaidėjas tiria sumanymus iš tų pozicijų, kurias jis užima žaidimo metu. Daug sudėtingesnė grupinės veiklos rūšis yra kūrimas sumanymų, kuriuos reikia sukonkretinti atsižvelgiant į žaidėjų specializaciją (puolėjas, gynėjas, vartininkas) ir priimti sprendimą. Grupinis mąstymas yra aukščiausia grupinės veiklos rūšis, kurios reikia siekti. Tai yra būdas žaidėjams įsitraukti į intelektinę sąveiką, nes to reikalauja nūdienos rankinio specifika. Tyrimo tikslas – nustatyti asmenybės įsitraukimo į intelektinę sąveiką psichologinius ypatumus žaidimo veiklos sąlygomis. Tyrimo metodai: mokslinė literatūros šaltinių analizė; KSP (koedukacinių sprendimų priėmimo) metodika, tirianti žaidėjų (rankininkių) tarpusavio sąveiką; trenerių apklausa; varžybų protokolų analizė, matematinė statistika.Tyrimų rezultatai parodė, kad sėkmingas partnerių įsitraukimas į žaidimo veiklą sprendžiant taktinius uždavinius yra susijęs su jų vienas kito supratimu ir abipusiu vertinimu. Šis tyrimas padėjo nustatyti skirtumus tarp didelio meistriškumo (DM) ir mažo meistriškumo (MM) rankininkių sprendžiant taktines užduotis laboratorinėmis sąlygomis, modeliuojančiomis žaidimo veiklą. Tarpusavio sąveikos rodikliai, ataskaitos ir protokolai leido mums kokybiškai ir kiekybiškai įvertinti kiekvienos žaidėjos įsitraukimą į intelektinę sąveiką. Intelektinės sąveikos rodiklių analizė išryškino nemažus skirtumus tarp DM ir MM rankininkių sprendžiant įvairaus sunkumo uždavinius. Probleminių uždavinių (2-3 lygiai – vidutinis ir maksimalus sudėtingumas) sprendimas, apribojant autonominių sprendimų laisvę, skatino intelektinę rankininkių sąveiką. Ryškios intelektinės sąveikos sprendžiant neprobleminius uždavinius (1 lygis – minimalus sudėtingumas) nebuvo pastebėta. Galima teigti, kad grupinių užduočių sprendimo veiksmingumas pasiekiamas esant atitinkamam psichikos procesų ir funkcijų, ypač taktinio ir operatyvinio mąstymo, išsivystymui. [Iš leidinio]Reikšminiai žodžiai: Didelis meistriškumas; Intelektinė sąveika; Koedukacinis sprendimų priėmimas; Mažas meistriškumas; Mažas meistriškums; Operatyvinis mąstymas; Taktinis mąstymas; Triada; Triados; Co - educational decision-making; Co-educational decision making; High-mastery; Higt - mastery; Intellectual cooperation; Intellectual interaction; Low - mastery; Low-mastery; Operational thinking; Skills; Tactical thinking; Triads.
EN[...] The aim of the research is to determine psychological peculiarities of the individual's integration into intellectual cooperation in game activities. The methods of the research: the analysis of scientific literature; CDMT (Co-educational Decision Making Technique) that investigates players' (handball players') interaction; coaches' interviewing; the analysis of competition records; mathematical statistics. The results of the research have revealed that partners' successful integration into game activities to solve tactical tasks is related to their understanding of each other and mutual evaluation. The research helped to determine these differences among highmastery (HM) and low-mastery (LM) women handball players while solving tactical tasks under laboratory conditions simulating game activities. Indicators of mutual interaction, reports and records enabled us to qualitatively and quantitatively evaluate how much every player integrated into intellectual cooperation. The analysis of the indicators of intellectual cooperation highlighted enough differences between HM and LM women handball players in solving tasks of various difficultys. Solving problematic tasks with limited freedom for autonomical decisions encouraged women handball players' intellectual cooperation. No high intellectual cooperation was observed while solving unproblematic tasks. It can be maintained that the efficiency of solving group tasks can be achieved in case certain psychic processes and functions (especially of tactical and operational thinking) are developed. [From the publication]